Subject: Päring kontaktisiku ja AML/CTF Compliance Officeri määramise kohta
From: Kerly Küünemäe <[email-masked]>
To: "rahapesu - RAB" <[email-masked]>
Date: Wed, 11 Feb 2026 09:11:22 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lp Rahapesu Andmebüroo esindaja,

Soovin paluda Rahapesu Andmebüroo seisukohta ja praktilist tõlgendust
küsimuses, kas teise EL liikmesriigi kodanik, kes viibib ja elab Eestis
osaliselt (st ei pruugi pidevalt viibida Eestis), võib olla määratud Eesti
krediidiasutuse MLRO / AML/CFT compliance officer rolli ning täita ka
kontaktisiku ülesandeid.

Kui krediidiasutus sooviks nimetada MLRO/AML vastutava isiku, kelle töö on
sisuliselt AML/CFT kontrollraamistiku juhtimine ning sh vajadusel koostöö
pädevate asutustega, kas ja millistel tingimustel saab sama isik olla ka
RahaPTS § 17 tähenduses “kontaktisik” (RAB kontaktisik), kui tema Eestis
viibimine ei ole alaline/pidev?

RahaPTS § 17 lg 5 sätestab, et kontaktisikuks võib määrata üksnes isiku,
kes töötab alaliselt Eestis ning kellel on vajalik sobivus ja laitmatu
maine,  kontaktisiku määramine kooskõlastatakse RAB-iga.

Seetõttu on meie esmane arusaam, et kui MLRO roll on organisatsioonis
seatud nii, et MLRO täidab ka § 17 lg 2–5 “kontaktisiku” funktsiooni (sh
RAB-iga suhtlemine/teadete esitamine), siis tuleb arvestada asukohanõudega
(“töötab alaliselt Eestis”).

Samas praktikas võib MLRO roll organisatsioonis olla laiem kui
“kontaktisiku” roll (kontaktisik kui spetsiifiline teate esitamise ja
RAB-ga suhtluse kanal), mistõttu vajame RAB-i seisukohta, kas ja kuidas
RAB eristab:

*
MLRO/AML compliance officer (krediidiasutuse AML/CFT  funktsiooni juht)
ning

*
RahaPTS § 17 “kontaktisik” (RAB kontaktisik, sh teavituste esitamine).

EBA “Guidelines on AML/CFT compliance officers” (EBA/GL/2022/05) viitab,
et AML/CFT compliance officer peaks üldjuhul olema lepingu järgi hõlmatud
ja töötama selles riigis, kus krediidi- või finantseerimisasutus on
asutatud, et olla pädevale asutusele ja FIU-le vajadusel kättesaadav .
Samas näevad suunised ette, et riskiga proportsionaalselt ja ulatuses,
milles siseriiklik õigus seda lubab, võib AML/CFT compliance officer olla
lepinguliselt seotud töötama ka teises jurisdiktsioonis.

Meie tõlgendus on, et EBA suunised lubavad teatud paindlikkust, kuid Eesti
siseriiklik asukohanõue võib piirata vähemalt seda osa rollist, mis
kvalifitseerub RahaPTS § 17 mõttes “kontaktisikuks”.

Kui RAB leiab, et § 17 lg 5 “töötab alaliselt Eestis” nõue välistab, et
osaliselt Eestis viibiv välisriigi EL kodanik saaks olla RAB kontaktisik,
siis kas RAB nõustub alljärgneva lahendusega:

*
määratakse täiendav  Eestis alaliselt töötav kontaktisik (RahaPTS § 17 lg
5 nõuetele vastav) RAB-iga suhtluseks ja teavituste esitamiseks; ning

*
MLRO / AML compliance officeri rolli laiemalt (sisekontrolli,
riskihinnangu, poliitikate, kontrollide, koolituste, aruandluse jne
juhtimine) võib määrata täitma ka  välisriigi EL kodaniku, tagades samas
tema reaalse kättesaadavuse (nt regulaarne kohalkäimine Eestis,
kokkulepitud reageerimisajad, asendaja/delegeerimise kord, ligipääs
süsteemidele jne).

Palun RAB-i hinnangut, kas selline jaotus oleks RAB-i ootustega kooskõlas
ning millised miinimumnõuded RAB praktikast tulenevalt tavapäraselt
“kättesaadavuse” ja “alaliselt Eestis töötamise” nõude sisustamisel
arvesse lähevad.

Ette tänades

Lugupidamisega

Kerly Küünemäe

Vastavuskontrolli juht
[email-masked] <mailto:[email-masked]>
Bondora.com

CONFIDENTIALITY DISCLAIMER: The content of this email and any attachments
are confidential. The information transmitted is intended only for the
person or entity to which it is addressed. Any review, retransmission,
dissemination, or other use of, or taking of any action in reliance upon,
this information by persons or entities other than the intended recipient
is prohibited. If you received this in error, please contact the sender
and delete the material permanently.